MÄÄRUSE EELNÕU
M Ä Ä R U S	
	
Kadrina		

Kadrina valla kohtkäitluse ja äraveo eeskiri		

Määrus kehtestatakse veeseaduse § 104 lõike 7 ja kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 2 alusel.

§ 1. Eeskirja reguleerimisala

(1) Reovee kohtkäitluse ja äraveo eeskiri (edaspidi eeskiri) reguleerib õigussuhteid, mis tekivad reovee kohtkäitluse ja äraveoga Kadrina valla haldusterritooriumil. 
(2) Reovee kohtkäitlusrajatiste planeerimine, rajamine, kasutamine ja hooldamine toimub ehitusseadustiku, veeseaduse, jäätmeseaduse, keskkonnajärelvalve seaduse ja nende rakendusaktide kohaselt.
(3) Reovee kohtkäitluse ja äraveo eeskiri kehtib juriidilistele ja füüsilistele isikutele, kes:
1) teostavad reovee kohtkäitlust ning sellega seoses vajavad ja kasutavad reovee äraveo teenust;
2) osutavad reovee äraveo teenust.
(4) Eeskirjas reovee kohta sätestatut kohaldatakse ka fekaalide s.h ajutiseks kasutamiseks ettenähtud teisaldatavate käimlate sisaldise ning pinnase- ja reovee, nagu keldritesse ja tehnilistesse rajatistesse kogunenud reostunud sademe-, pinnase- või põhjavee kohtkäitlusele ja äraveole.

§ 2. Mõisted

(1) Eeskirjas kasutatakse mõisteid veeseaduse, ehitusseadustiku, ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni
seaduse ning nende rakendusaktides sätestatu tähenduses, vastava mõiste puudumisel sõna üldlevinud tähenduses.
(2) Lisaks kasutatakse eeskirjas mõisteid järgmises tähenduses:
1) reovee kohtkäitlus - reovee kogumine, puhastamine, pinnasesse immutamine, suublasse juhtimine või taaskasutamine, sealhulgas kompostimine, üldjuhul reovee tekkekoha kinnistu piires;
2) reovee kohtkäitlusrajatis-reovee tekkimise asukohas kasutatav tehnoloogiline rajatis, mida kasutatakse reovee kogumiseks sh kuivkäimla, puhastamiseks ja/või maapinda immutamiseks; 
3) kogumismahuti - lekkekindel äravooluta rajatis reovee ajutiseks hoidmiseks;
4) septik - plastmassist, klaasplastist, betoonist, terasest või mõnest muust materjalist pealt kinnine vähemalt kahe kambriline mahuti, millesse sadestunud, läbivoolava reoveega kokku puutuva sette orgaaniline aine laguneb anaeroobselt
5) omapuhasti - ehk kohtpuhasti on rajatis, kus kõrvaldatakse reoained ja ebasoovitavad organismid reoveest mehaaniliste, bioloogiliste või füüsikalis-keemiliste võtetega ja mille projekteeritud reostuskoormus on kuni 50 inimekvivalenti (edaspidi ie);
6) ie (inimekvivalent) - ühe inimese tekitatud keskmine reostusmaht ööpäevas.
7) kuja - kanalisatsiooniehitiste lubatud kõige väiksem kaugus hoonest, joogivee salv- või puurkaevust ning muuks kui joogiveeotstarbeks kasutatavast puurkaevust; 
8) purgimiskoht - koht, mis on määratud kohaliku omavalitsuse ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kavas tekkekohast äraveetud reovee ühiskanalisatsiooni juhtimiseks; 
9) purgimisteenus - reovee kohtkäitlusrajatisest reovee või –sette eemaldamine ja äravedu purgimissõidukiga ning selle väljutamine purgimiskohta;
10) reovee bioloogiline puhastamine - reoveest reoainete kõrvaldamine bioloogiliste protsesside toimel;
11) reovesi - olmetingimustes või tööstuses kasutatud vesi, mille saasteainete hulk ületab lubatud piirmäära ja mida tuleb enne suublasse või pinnasesse juhtimist puhastada;
12) heitvesi - mehaaniliselt või bioloogiliselt puhastatud reovesi, mille saasteainete hulk pärast puhastamist vastab lubatud piirmäärale ja mida saab juhtida suublasse või pinnasesse;
13) reoveekogumisala - ala, kus on piisavalt elanikke või majandustegevust reovee ühiskanalisatsiooni kaudu kogumiseks ja reovee reoveepuhastisse või heitvee keskkonda juhtimiseks. 
14) põhjavee kaitstus - hinnanguline kategooria, mis väljendab põhjaveekihi kaetust setete või kivimitega, mis takistavad reoaine jõudmist põhjavette;
15) kompaktse asustusega ala on määruse tähenduses ühepereelamute, aiamajade või suvilate grupp, mille omavaheline kaugus on alla 100 m.

§ 3. Reovee kohtkäitluse üldtingimused

(1) Reovee kohtkäitlus on lubatud olmes tekkiva reovee kohtkäitluseks selle tekkekoha kinnistu või kinnistute (juhul kui tegemist on ühise süsteemiga) piires väljaspool ühiskanalisatsiooniga hõlmatud reoveekogumisalasid.
(2) Kadrina alevikus on omapuhastite, välja arvatud eelpuhastite ja tööstusreoveepuhastite, kasutamine ja heitvee pinnasesse immutamine keelatud. Lekkekindla kogumismahuti paigaldamine ja selle tühjendamine purgimissõlme on lubatud, kui reoveekogumisalal ühiskanalisatsiooni rajamine toob kaasa põhjendamatult suuri kulutusi.
(3) Hulja alevikus, Viitna, Kihlevere ja Vohnja külade kompaktse asustusega aladel, kus puudub ühiskanalisatsioon, on lubatud lekkekindlate kogumismahutite kasutamine ja vähemalt bioloogiliselt puhastatud heitvee immutamine pinnasesse tingimusel, et on tagatud immutuskoha nõuetekohane kaugus ümbruskonna puurkaevudest vähemalt 60 m ja salvkaevudest 50 m kaugusel.
(4) Valla hajaasustusega piirkondades nõrgalt kaitstud ja kaitsmata põhjaveega aladel on nõutav reovee bioloogiline puhastamine enne heitvee pinnasesse immutamist.
(5) Reoveekogumisalal Kadrina ja Hulja alevikes, Viitna, Kihlevere ja Vohnja külade kompaktse asustusega aladel on kinnistu omanikul või valdajal, kelle kohtkäitlurajatis ei ole nõuetekohane, kohustus liituda ühisveevärgi ja –kanalisatsiooniga, kui vee-ettevõtja on välja ehitanud ühisveevärgi ja -kanalisatsioonisüsteemi ning nõuetekohase liitumispunkti. 
(6) Reovee eelpuhastites (muda-, liiva-, rasva- ja õlipüünised ning nende kombinatsioonid) tekkivad kontsentreeritud jäätmed (rasv, õli jms) tuleb üle anda jäätmekäitlusettevõttele.
(7) Kompaktse asustusega aladel, kus ei ole võimalik tagada heitvee immutuskoha nõuetekohast kaugust ümbruskonna puur- ja salvkaevudest ja kus on oht puurkaevude vee saastumiseks, tuleb kasutada reovee kogumist kogumismahutisse.

§ 4. Nõuded reovee kohtkäitlusrajatistele

(1) Reovee kohtkäitlusrajatise tüübi ja asukoha valikul peab lähtuma veeseadusest ja selle alusel antud reoveekäitlust reguleerivatest õigusaktidest.
(2) Lubatud on paigaldada vaid Euroopa Liidu standardite alusel sertifitseeritud reovee kogumismahutit või omapuhastit.
(3) Reovee kohtkäitlusrajatise paigaldamine ja kasutamine peab vastama toote paigaldamis- ja kasutamisjuhendis toodud nõuetele.
(4) Reovee kohtkäitlusrajatis peab vastama põhjavee kaitstuse nõuetele.
(5) Reovee kohtkäitlusrajatis ei tohi paikneda puurkaevu sanitaarkaitsealas või puur- ja salvkaevu hooldusalas. Reovee kohtkäitlusrajatis (v.a kuivkäimla lampkast) peab jääma elamust vähemalt kümne meetri kaugusele ja pealt kinnine mahuti vähemalt 5 m kaugusele.
(6) Reovee kohtkäitlusrajatis peab olema aastaringselt tühjendatav ning sellele peab olema tagatud purgimissõiduki juurdepääs.
(7) Reovee kohtkäitlusrajatis ja kanalisatsioonitorustik peavad olema lekkekindlad ning kaitstud külmumise eest.
(8) Reovee kohtkäitlusrajatise luugid peavad olema terved ja sulguma tihedalt, vältida tuleb pinnase- sade- ja lumesulamisvee sattumist reovee kohtkäitlussüsteemi.
(9) Reovee kogumismahuti ja omapuhasti peavad olema paigaldatud pinnasesse liikumatult ning olema ventileeritavad.

§ 5. Reovee kogumismahuti paigaldamine ja kasutusele võtmine

(1) Reovee kogumismahuti paigaldamisel ja kasutamisel tuleb aluseks võtta veeseaduses ja ehitusseadustikus ning nende alusel kehtestatud asjakohastes määrustes sätestatud tingimused.
(2) Uue hoone ehitamisel või olemasoleva hoone rekonstrueerimisel tuleb lahendada reovee kohtkäitlus koos hoone ehitusprojektiga.
(3) Reovee kogumismahuti paigaldamisel iseseisva ehitisena või olemasoleva kogumismahuti väljavahetamisel/asendamisel tuleb esitada Kadrina Vallavalitsusele (edaspidi ametiasutus) kümme päeva enne töödega alustamist ehitusseadustiku kohane ehitusteatis koos kinnistu asendiplaani ja kogumismahuti mõõtmetega (maht).
(4) Reovee kogumismahuti kasutusele võtmise tingimused:
1) reovee kogumismahuti paigaldamisel hoone ehitamise või ümberehitamise korral ehitusprojekti ja ehitusloa alusel esitada ametiasutusele koos hoone kasutusloa taotlusega reovee kogumismahuti andmed sh sertifikaat ning eraldi teatist esitama ei pea ;
2) ehitusteatise alusel paigaldatud reovee kogumismahuti kohta tuleb esitada ametiasutusele kasutusteatis koos kogumismahuti sertifikaadiga vähemalt kümme päeva enne ehitise kasutamise alustamist. Kui kasutusteatise esitajat ei teavitata kümme päeva jooksul pärast kasutusteatise esitamist vajadusest kasutusteatises esitatud andmete täiendavaks kontrollimiseks, võib hakata kogumismahutit kasutama; 
3) ametiasutusel on õigus nõuda reovee kogumismahuti ülevaatust ja katsetamist selle lekkekindluse tõendamiseks.

§ 6. Omapuhasti rajamine ja kasutusele võtmine

(1) Omapuhasti rajamisel ja kasutamisel tuleb aluseks võtta ehitusseadustikus ja veeseaduses ning nende alusel kehtestatud asjakohastes määrustes sätestatud tingimused.
(2) Omapuhasti rajamiseks isiklikus majapidamises tuleb esitada vähemalt kümme päeva enne ehitamise alustamist ametiasutusele ehitusseadustiku kohane ehitusteatis koos asendiplaaniga.
Kui ehitusteatise esitajat ei teavitata kümme päeva jooksul vajadusest ehitusteatises esitatud andmete täiendavaks kontrollimiseks, võib ehitustegevusega alustada.
(3) Omapuhasti kujade ulatumisel naaberkinnistule lisatakse asendiplaanile naaberkinnistu omanike nõusolekud.
(4) Isiklikus majapidamises omapuhasti kasutusele võtmiseks tuleb esitada ametiasutusele ehitusseadustiku kohane kasutusteatis koos teostusjoonisega hiljemalt viis tööpäeva peale omapuhasti paigaldamist.
(5) Omapuhasti jõudlusega kuni 50 ie paigaldamiseks tuleb esitada ametiasutusele kümme päeva enne paigaldamisega alustamist ehitusseadustiku kohane ehitusteatis ja ehitusprojekt.
(6) Omapuhasti jõudlusega kuni 50 ie kasutusele võtmiseks tuleb hiljemalt viis tööpäeva peale omapuhasti rajamist esitada ametiasutusele ehitusseadustiku kohane kasutusloa taotlus koos alljärgnevate lisadokumentidega:

1) teostusjoonis;
2) üleandmis-vastuvõtuakt;
3) kaetud tööde aktid;
4) kasutus- ja hooldusjuhend.
(7) Ametiasutusel on õigus nõuda paigaldatud omapuhasti ülevaatust ja katsetamist. 

§ 7. Reovee kohtkäitlusrajatise kasutamine ja hooldamine

(1) Reovee kohtkäitlusrajatise kasutamine peab toimuma vastavuses keskkonna- ja tervisekaitse nõuetega.
(2) Reovee kohtkäitlusrajatist tuleb kasutada vastavalt kasutusotstarbele ja kasutamisjuhendile.
(3) Kinnistu omanik või valdaja peab tagama reovee kohtkäitlusrajatise korrasoleku ja ümbruse hooldamise ning õigeaegse tühjendamise purgimisteenust osutava ettevõtja poolt, et vältida mahutite ületäitumisest tingitud reovee keskkonda jõudmist.
(4) Omapuhasti seisukorda peab kontrollima ja hooldustöid teostama vastavalt omapuhasti hooldusjuhendile, kuid mitte harvem kui üks kord kuue kuu jooksul majapidamistes, kus elatakse aastaringselt ja üks kord aasta jooksul majapidamistes, mida kasutatakse periooditi. Kontrolli tulemused ja teostatud hooldustööd tuleb kanda kirjalikus vormis peetavasse hoolduspäevikusse. 
(5) Hoolduspäevik peab sisaldama vähemalt:
1) omapuhasti ülevaatuse kuupäeva;
2) omapuhasti hooldustööde (nt puhastuselementide hooldamine/vahetamine, bioaktivaatorite lisamine jms) kirjeldust ja teostamise kuupäeva;
3) reovee puhastamise käigus tekkiva sette äraveo koguseid ja kuupäeva.
(6) Omapuhasti omanik peab säilitama hoolduspäeviku viimase viie aasta jooksul tehtud kanded.
(7) Reovee kohtkäitlusrajatise omanik võib tellida purgimisteenuse osutamist ettevõtjalt, kes omab vee-ettevõtjaga purgimislepingut. 

§ 8. Reovee kohtkäitlusrajatise likvideerimine

(1) Reovee kohtkäitlusrajatise likvideerimisel tuleb tagada keskkonna- ja terviseohutus.
(2) Reovee kohtkäitlusrajatise likvideerimiseks tuleb esitada kümme päeva enne lammutamise alustamist ametiasutusele ehitusseadustiku kohane ehitusteatis. Kui ehitusteatise esitajat ei teavitata kümne päeva jooksul vajadusest ehitusteatises esitatud andmete täiendavaks kontrollimiseks, võib alustada lammutamist.
(3) Reovee kohtkäitlusrajatise likvideerimise üldised nõuded:
1) reovee kohtkäitlusrajatis tuleb enne likvideerimist tühjendada ja tühjendusjärgselt puhtaks pesta purgimisteenust osutava ettevõtja poolt;
2) eemaldatud reovee kohtkäitlusrajatise süvend või tühjendatud mahuti tuleb täita pinnasega;
3) tühjendatud ja pestud reovee kogumismahutit, mida ei kasutata reovee kohtkäitlusrajatisena võib kasutada sademevee kogumismahutina;
4) likvideerimise käigus tekkinud ehitus- ja lammutusjäätmed tuleb üle anda vastavat luba omavale ettevõttele. Jäätmete matmine pinnasesse või reovee kogumismahuti või omapuhasti süvendite täitmine jäätmetega on keelatud.
(4) Reovee kohtkäitlusrajatise kustutamiseks ehitusregistrist tuleb vähemalt viis päeva pärast reovee kogumismahuti või omapuhasti likvideerimist esitada ametiasutusele teatis ehitise lammutamise kohta. Teatisele lisatakse tehtud tööde täpsem kirjeldus ning lammutusjäätmete utiliseerimist tõendavad dokumendid.
(5) Reovee kogumismahuti või omapuhasti likvideerimise käigus tekkivate ehitus- ja lammutusjäätmete käitlemisele kehtestatakse järgmised nõuded:
1) jäätmete matmine pinnasesse ja/või reovee kogumismahuti või omapuhasti süvendi täitmine jäätmetega on keelatud;
2) jäätmed tuleb üle anda vastavat luba omavale ettevõttele;
3) reovee kogumismahuti või omapuhasti sisaldis ning pesemise käigus kogenud vedelikud tule üle anda purgimiskohta.
(6) Reovee kogumismahuti ja omapuhasti likvideerimise tähtajad on järgmised:
1) ühiskanalisatsiooniga liituvatel kinnistutel – ühe aasta jooksul liitumise kuupäevast arvates;
2) uue reovee kohtkäitlusrajatise rajamisel - hiljemalt kolm kuud peale uue reovee kogumismahuti paigaldamist või omapuhasti rajamist. 

§ 9. Reovee kohtkäitlusrajatise tühjendamine ja purgimisteenuse osutamine

(1) Reovee kohtkäitlusrajatise tühjendamise ja reovee äraveo ja purgimise teenust osutav ettevõtja peab teenuse osutamiseks sõlmima lepingu selle vee-ettevõtjaga, kelle tegevuspiirkonnas purgimine toimub. Lepingu puudumisel ei ole ettevõtjal õigust purgimisteenust osutada.
(2) Purgimisteenuse osutaja on kohustatud väljastama kliendile igakordselt teenuse osutamise kohta arve, kuhu on märgitud teenuse osutaja andmed, teenuse lühikirjeldus, teenuse osutamise kuupäev, reovee kogus ning reovee purgimiskoht.
(3) Reovett on lubatud purgida üksnes spetsiaalsetesse purgimiskohtadesse. Väljaspool spetsiaalseid purgimiskohti on reovee keskkonda (metsad, sood, põllud, rohumaad, veekogud, kraavid jne) juhtimine ja pinnasele laialilaotamine keelatud.
(4) Ametiasutusel on õigus nõuda Kadrina valla haldusterritooriumil purgimisteenust osutavatelt ettevõtjatelt infot purgimisteenuse kasutajate kohta.
(5) Kuivkäimla tühjendamise tingimused:
1) kuivkäimla sisu komposteerimine, laialilaotamine ja maasse kaevamine on kompaktse asustusega aladel keelatud;
2) kuivkäimla sisu tohib oma kinnistul kompostida vaid hajaasustusega piirkondades kaitstud ja keskmiselt kaitstud põhjaveega aladel tingimusel, et sellega ei kaasne häiringuid naaberkinnistutele;
3) kompostitud kuivkäimla sisu ei tohi paigutada lumele või külmunud pinnasele ega veega küllastunud pinnasele.
4) kompostitud kuivkäimla sisu tohib kõige varem üks aasta peale komposti valmimist väetamiseks kasutada kaitstud ja keskmiselt kaitstud põhjaveega aladel 31. märtsist kuni 1. detsembrini, järgides keskkonna- ning tervisekaitse nõudeid;

§ 10. Vastutus

(1) Eeskirja nõuete täitmise eest vastutab kohtkäitlusrajatise omanik või valdaja. 
(2) Reovee kohtkäitlusrajatise kasutamise ja hoolduse eest vastutab kohtkäitlusrajatise omanik, järgides rajatise kasutamis- ja hooldusjuhendit, käesoleva eeskirja nõudeid ja ametiasutuse ettekirjutusi. 
(3) Kohtkäitlusrajatise omanik on kohustatud koheselt teavitama ametiasutust ja Keskkonnainspektsiooni igast avariist, sealhulgas reoveemahutite lekkest või ületäitumisest ning võtma viivitamatult tarvitusele kõik meetmed tekkinud reostuse kõrvaldamiseks ja keskkonnaohutuse tagamiseks.
(4) Reovee kohtkäitlusrajatise tühjendamise, äraveo ning mahalaadimise ajal tekkiva keskkonnareostuse puhul kannab vastutust reovee purgimisteenust osutav ettevõtja.

§ 11. Järelevalve

(1) Kohtkäitlusrajatiste kasutamise üle teostab järelevalvet ametiasutus ja Keskkonnainspektsioon vastavalt keskkonnajärelevalve seadusele, ehitusseadustikule ning käesolevale eeskirjale, kaasates vajadusel spetsialiste ning eksperte. 
(2) Järelevalve teostajal on kohtkäitlusrajatise kontrollimiseks ja ebaseadusliku tegevuse peatamiseks või lõpetamiseks õigus nõuda kohtkäitlusrajatise omanikult rajatiste ehitusjooniste, kasutamis- ja hooldusjuhendi esitamist, samuti ülemõõtmise ja kontrolli läbiviimist ning reovee äravedu tõendava dokumentatsiooni esitamist. Kontrolli läbiviimisest peab teatama reovee kohtkäitlusrajatise omanikule viis tööpäeva ette. Juhul, kui kontrolli teostamiseks on vajalik kohtkäitlusrajatise tühjendamine, tellib rajatise omanik omal kulul kontrolli teostamise ajaks purgimisteenuse ettevõtjalt.
(3) Järelevalve teostajal on õigus rikkumiste avastamisel teha rikkujale kohustuslikke ettekirjutusi rikkumiste kõrvaldamiseks. Rikkumiste tähtajaks mittekõrvaldamisel on ametiasutusel õigus korraldada erakorralisel vajadusel rikkuja kulul rajatise nõuetele vastavusse viimine või likvideerimine.

§ 12. Rakendussätted

Tunnistada kehtetuks Kadrina Vallavolikogu 29.06.2016 määrusega nr 68 kehtestatud „Kadrina valla reovee kohtkäitluse ja äraveo eeskiri”.

§ 13. Määruse jõustumine

Määrus jõustub kolmandal päeval pärast Riigi Teatajas avaldamist.

(allkirjastatud digitaalselt)		
		
Madis Viise		
Vallavolikogu esimees	 	

Seletuskiri eelnõu juurde

Seoses 2019. aastal muutunud veeseadusega on vajalik ajakohastada aastast 2016 kehtivat „Kadrina valla reovee kohtkäitluse ja äraveo eeskirja.“ Volikogu pädevuses on reovee kohtkäitluse ja äraveo eeskirja kehtestamine.

Veeseaduse § 104 lõike 7 kohaselt tuleb kohalikul omavalitsusel oma halduspiirkonnas kehtestada reovee kohtkäitluse ja äraveo eeskiri (edaspidi kohtkäitluse eeskiri). Kohtkäitluse  eeskirjaga reguleeritakse reovee käitlemist seal, kus ei ole ühiskanalisatsiooni või puudub võimalus liituda ühiskanalisatsiooniga. Eeskirjaga sätestatakse, kuidas peab kinnistul tekkinud reovett nõuetekohaselt käitlema, millistele tingimustele peavad reovee kohtkäitlusrajatised vastama, milliseid toiminguid tuleb enne ja pärast kohtkäitlusrajatise  paigaldamist ja kasutuselevõttu teostada ning kuidas toimub nendest reovee äravedu.
 Eeskirjas sätestatakse ka nõuded purgimisteenust osutavale ettevõtjale. Nimelt peab ettevõtja sõlmima teenuse osutamiseks lepingu vee-ettevõtjaga, kelle tegevuspiirkonnas purgimine toimub, ning samuti on ettevõtja kohustatud väljastama kliendile teenuse osutamise kohta dokumendi, milles on nimetatud tarbimiskoha aadress ja äraveetud reovee kogus ning purgimiskoht. Kadrina reoveepuhastisse on AS-iga Kadrina Soojus sõlminud reovee purgimiseks lepingud OÜ Kadrina Kommunaal, OÜ Tarevaht ja Feka Ekspress OÜ. Ühe m3 reovee purgimise hind Kadrina reoveepuhastis on 2,75 eurot+ käibemaks, kokku 3,3 eur/m3.
Reovee kohtkäitlusrajatiste korrasoleku, toimimise ja äraveo korraldamise eest vastutab selle omanik. Purgimisteenuse osutamise, õige purgimiskoha ning äraveo ajal tekkinud reostuse eest vastutab ettevõte, kes purgimisteenust osutab. Järelevalvet eeskirja täitmise üle teeb Kadrina Vallavalitsus ja Keskkonnainspektsioon. 

Määruse § 1 on esitatud määruse üldsätted. Määrus käsitleb reovee ja käimlajäätmete käitlemist olukorras, kus puudub ühiskanalisatsiooni. 
Määruse § 2 - täpsustatakse 15 mõiste sisu, mida on eeskirjas kasutatud ja kasutamisel lähtutakse veeseaduses esitatud mõistete tähendusest.
Määruse § 3 - esitatakse täpsustavad tingimused, mille korral on reovee kohtkäitlus lubatud. 
Määruse 4 - seatakse keskkonnakahju ja keskkonnahäiringute ennetamiseks nõuded kohtkäitlusrajatistele. Veeseaduses sätestatust tulenevalt peavad kohumismahutid olema lekkekindlad ega tohi paikneda veehaarde sanitaarkaitsealas või veevõtukoha hooldusalas. Kogumismahutile, septikule, omapuhastile peab olema võimalik juurde pääseda aastaringselt, ka rohke lume korral.
Määruse § 5, 6, 7 ja 8 - käsitletakse kohtkäitlusrajatiste rajamist, kasutusele võtmist, kasutamist ning lammutamist/likvideerimist. Kohtkäitlusrajatiste rajamine ja lammutamine ei erine teiste ehitiste ehitamisest, kasutusele võtmisest ning lammutamisest. Sõltuvalt sellest, kas kohtkäitlusrajatis rajatakse koos hoonega või iseseisvalt, tuleb vallavalitsusele esitada ehitusseadustiku kohane ehitusloa taotlus või ehitusteatis.
Määruse § 9 - sätestatakse tingimused purgimisteenuse osutamiseks. Reovett on lubatud purgida selleks ettenähtud purgimissõlmedesse ning purgimisteenust osutav ettevõtja peab sõlmima purgimissõlme haldava vee-ettevõtjaga lepingu purgimissõlme kasutamiseks. Kliendil on õigus nõuda ettevõtjalt kinnitust nimetatud lepingu olemasolu kohta vee-ettevõtjaga ning ettevõtja peab kliendile väljastama teenuse osutamise kohta dokumendi, milles on nimetatud tarbimiskoha aadress ja äraveetud reovee kogus, kuupäev, purgimiskoht. Dokumendi väljastamine on vajalik reovee kohtkäitluse üle järelevalve teostamiseks.
Määruse § 10- sätestatakse vastutus eeskirjas toodud nõute täitmise osas kohtkäitlusrajatise omanikule või purgimisteenuse osutamisel purgijale.
Määruse § 11 - sätestatakse järelevalve kohtkäitluse üle. Järelevalvet eeskirja täitmise üle teostab Kadrina Vallavalitsus ja Keskkonnainspektsioon. 
Määruse § 12- Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 23 lõike 1 kohaselt avaldatakse määrus Riigi Teatajas ja see jõustub kolmandal päeval pärast avaldamist.

Infoks:
Kinnistutel reovee käitlemisrajatiste kaardistamiseks ja järelevalve teostamiseks on saadetud Rõmeda, Võipere, Jürimõisa, Ama, Hõbeda, Tirbiku, Lante, Härjadi, Kadapiku ja osadele Viitna küla elamuga kinnistute omanikele küsitluslehed koos infomaterjalidega reovee nõuetekohase käitlemise kohta s. h  kohtkäitluse eeskiri. Kinnistute omanikelt küsitakse infot kinnistul  reovee käitlemise rajatiste kohta (rajamise aasta, liik, maht, rekonstrueerimise või ümberehitamise vajadus, riikliku abi vajaduse kohta  rajatise korrastamiseks, tühjendamise sagedus, purgimisteenuse osutaja kohta andmed, kahe viimase aasta maksedokumentide koopiad). 

Küsimustikule on vastused saatnud alla 2/3 küsimustiku saajatest. Küsimustiku vastustest on näha, et paljudel kinnistutel on kasutusel varem kui 1980. aastal rajatud kogumismahutid (betoonist või metallist), mis on amortiseerunud ning kogumismahutite või septikute tühjendamise kohta ei ole maksedokumente esitada (makstud sularahas). Paljudel kinnistutel on kasutusel ka kuivkäimlad ja reovee puhastamiseks rajatud septikud+imbväljakud. Kadrina valla territoorium jääb nõrgalt kaitstud või kaitsmata põhjaveega alale, kus nõrgalt kaitstud põhjaveega aladel võib pinnasesse immutada kuni 5 m3 mehaaniliselt puhastatud heitvett (septik+imbväljak) tingimusel, et WC pärinev reovesi kogutakse eraldi kogumismahutisse. Kaitsmata põhjaveega aladel tohib pinnasesse immutada ainult bioloogiliselt puhastatud heitvett (biopuhastid).

Kinnistute omanikele personaalse küsimustiku ja info saatmisega tegeleme jätkuvalt edasi. Valla kodulehel ja valla oktoobrikuu ajalehes „ Kodukant“ avaldatud üleskutse kinnistute omanikele  saata Kadrina Vallavalitsusele reovee käitlemise küsimustikule vastused, on reageerinud ainult nelja kinnistu omanikud.

Eelnõu koostas L.Uueni